Vores madvaner har ændret sig mere de seneste 50 år end de seneste 10.000.
Men de billeder, der sælger maden, stammer stadig fra landbruget.
I supermarkederne ser man billeder af landmænd.
Det hvide stakit, siloen, bondegården fra 1930erne og det grønne græs.
Det er en fantasi om livet på landet.
Et amerikansk supermarked har i gennemsnit 47.000 varer.
Der er ingen sæsoner. Vi kan få tomater året rundt-
-der dyrkes udenlands, plukkes grønne og modnes med etylengas.
Det ligner en tomat, men det er snarere ideen om en tomat.
I kølemontren er der ingen knogler længere.
Man har trukket et forhæng for imellem os og madens oprindelse.
Branchen vil ikke vise sandheden, for så ville vi næppe spise maden.
Hvis man går til kødets oprindelse, ser man en anden virkelighed.
Det er en fabrik, ikke en bondegård.
Kødet forarbejdes af enorme multinationale selskaber-
-der har intet med bondegårde og landmænd at gøre.
Vores mad kommer fra enorme transportbånd-
-hvor dyrene og arbejderne behandles dårligt.
Maden er blevet farlig på måder, der bevidst holdes skjult for os.
En lille gruppe multinationale selskaber kontrollerer hele systemet.
Fra frø til supermarked overtager de kontrollen med fødevarerne.
Det handler endda om, hvad vi må sige, og hvad vi må vide.
Ikke kun vores helbred står på spil.
Selskaberne vil ikke have, at det her kommer ud.
FRA FAST FOOD TIL AL MAD
-Hvad med en club sandwich? -Det lyder lækkert.
-Men jeg har mest lyst til en burger. -Javel.
Min livret er stadig en burger med pomfritter.
Jeg vidste ikke, at en håndfuld selskaber har forandret vores mad.
Jeg har ikke vidst, hvor maden kommer fra, eller hvor mægtig branchen er.
Så gik det op for mig, at de bevidst har tilbageholdt oplysninger for os.
Det var derfor, jeg blev journalist.
For at løfte sløret for disse vigtige spørgsmål.
Det industrielle fødevaresystem begyndte med fast food.
I 1930erne åbnede en ny slags restaurant: En drive-in.
McDonald's drive-in gik godt, men de ville skære omkostningerne ned.
Så de fyrede servitricerne og forenklede menuen.
De skabte en revolutionerede idé.
De førte fabrikssystemet ind i restaurantkøkkenet.
De ansatte gjorde kun en ting. Om og om igen.
Når de kun gjorde en ting, kunne man give dem mindstesats-
-og det var nemt at finde afløsere.
Det var billig mad, der smagte godt.
Og McDonald's blev en kæmpestor succes.
BRØDRENE MCDONALD
Ideen om enkelthed, ensretning og lave priser-
-har en masse utilsigtede konsekvenser.
Når McDonald's er den største indkøber af hakket kød i USA-
-og alle burgerne skal smage ens, så forandrer de produktionen.
McDonald's er den største indkøber af kartofler-
-og en af de største indkøbere af svinekød, kylling, tomater og æbler.
De store fast food-kæder vil have store leverandører.
Nu kontrollerer en håndfuld selskaber hele fødevaresystemet.
I 1970erne kontrollerede de fem største kødpakkerier 25 procent.
I dag kontrollerer de fire største mere end 80 procent af markedet.
Det samme sker nu med markedet for svinekød.
Selv om man ikke spiser fast food, så spiser man kød fra dette system.
På varedeklarationen står der "bondegård".
I virkeligheden er det fire selskaber, der kontrollerer markedet.
Vi har aldrig før haft så store og mægtige fødevareselskaber.
Tyson er verdens største kødleverandør.
Branchen har forandret måden, kyllinger opdrættes på.
De opdrættes og slagtes på den halve tid, men de er nu dobbelt så store.
Folk foretrækker det hvide kød, så man fremavlede store brystpartier.
De forandrede ikke kun kyllingerne, men også opdrætterne.
Vore dages kyllingeopdrættere bestemmer ikke over deres dyr.
Selskaber som Tyson ejer kyllingerne fra æg til slagtning.
Jeg vil vise jer noget. Det nationale råd for hønserier.
Kyllingeindustrien er en rollemodel for produktion og markedsføring.
Nu efterligner andre brancher os, fordi de ser, hvor meget vi tjener.
Vi producerer ikke kyllinger, men mad.
Alt er mekaniseret, så alle kyllinger skal være lige store.
Det, intensiv produktion udretter-
-er, at man kan producere megen mad på et lille stykke jord-
-til en god pris. Forklar mig, hvad der er galt i det.
Efter tobakkens tilbagegang er der nu mange hønserier i Syden.
Det lugter af penge.
Hønseriet består af 16 hønsehuse.
Chucks søn har fire bag bakken der.
Kyllingeindustrien kom hertil og hjalp hele vores samfund.
Her er mine hønsehuse.
Jeg har omkring 300.000 kyllinger.
Hvad vil du?
Vi har kontrakt med Tyson. De har produceret kyllinger i mange år.
Det er en videnskab.
Hvis man kan opdrætte en kylling på 49 dage, så er det jo godt.
Så tjener man flere penge.
Kyllingerne ser aldrig dagslys. De lever deres liv i mørke.
Vince tilbød at vise os, hvordan der ser ud indenfor.
Men efter et besøg af Tysons repræsentanter skiftede han mening.
-Vil de ikke have, at vi går ind? -Det ved jeg ikke.
Det ville være fint, hvis I kunne se, hvad vi laver.
Men vi kan ikke lade jer gå ind.
Tyson ville ikke stille op til et interview.
Af alle de adspurgte hønserier tillod kun en, at vi filmede i hønsehuset.
Jeg forstår godt, hvorfor opdrætterne ikke vil tale.
Selskabet kan jo gøre, hvad de vil, fordi de kontrollerer alt.
Men det, der foregår, er ikke længere i orden.
Jeg har bestemt mig for at sige det. Jeg forstår godt, hvorfor andre tier.
Men det er lige meget nu. Det her må komme frem.
Til forskel fra Vince har Carole hønsehuse med vinduer.
Der er frygteligt herinde. Der er støv og afføring overalt.
Det her er ikke et landbrug. Det er masseproduktion som på en fabrik.
De går fra nyudklækkede til fuldvoksne på syv uger.
Deres ben og indre organer kan ikke følge med.
De tager et par skridt, og så falder de sammen.
Deres ben kan ikke bære den tunge krop.
Det her er normalt.
De får antibiotika i foderet, og det optages i kyllingen.
Bakterierne bliver resistente, så antibiotika ikke længere virker.
Jeg er blevet allergisk over for antibiotika.
PERDUE HENTER HØNS FILMET MED SKJULT KAMERA
Når det er mørkt, lægger kyllingerne sig ned.
Så gør de mindre modstand.
Før var det altid sorte mænd.
Nu ser vi flere latinamerikanere, arbejdere uden papirer.
De har ingen rettigheder, så de klager ikke.
Selskaberne er vilde med den slags arbejdere.
Det er lige meget, om kyllingerne er syge. Alle bliver kørt til fabrikken.
Selskabet kontrollerer opdrætterne gennem den gæld, de har.
At bygge et hønsehus koster mellem 280-300.000 dollar.
Efter den første investering-
-stiller selskabet konstante krav til nye opgraderinger af udstyret.
Det skal man gøre, ellers mister man sin kontrakt.
Sådan kontrollerer de opdrætterne. De bruger deres opsparing-
-låner flere penge i banken, og deres gæld vokser bare.
Det er ydmygende ikke at have noget at skulle have sagt.
Det er som at være slave af selskabet.
Perdue ville ikke stille op til et interview.
Caroles kontrakt blev opsagt-
-da hun nægtede at opgradere til de nye, mørklagte hønsehuse.
En opdrætter med to hønsehuse har en gæld på over 500.000-
-og tjener 180.000 dollar om året.
VÆLG MAJS, MAJS ELLER MAJS!
At jeg skriver om madens oprindelse viser, hvor langt væk vi er kommet.
Vi har ret til at vide alt om vores mad.
Hvem ejer den? Hvordan tilberedes den? Må jeg kigge ud i køkkenet?
Jeg ville forstå fødevareindustrien, så jeg måtte gøre en enkel ting:
Jeg måtte spore, hvor maden kommer fra.
Det ser ud, som om der er en masse valgmuligheder, men det er forkert.
Der er kun et fåtal af selskaber og et fåtal af afgrøder.
Det, der overraskede mig mest, da jeg opsporede madens oprindelse-
-var, at jeg endte det samme sted: En majsmark i Iowa.
En stor del af vores mad er snedige forvandlinger af majs.
Majs har erobret verden. Det er en fantastisk afgrøde.
For 100 år siden fik man 20 skæpper majs af en tønde land.
I dag er 200 skæpper intet problem. Det er en utrolig præstation-
-af forædlerne og producenterne af gødning og ukrudtsmidler.
I USA består 30 procent af landbrugsjorden af majsmarker.
Det skyldes primært statens politik-
-der gør, vi kan dyrke majs billigere end produktionsomkostningerne.
Vi betales for at overproducere. Det skyldes de multinationale selskaber.
Grunden til, at staten støtter majsproduktion, er, at selskaberne-
-vil kunne købe billig majs.
De bruger deres enorme midler til-
-at påvirke Kongressen til at vedtage fordelagtige love.
Landbrugsloven kodificerer reglerne for hele fødevareøkonomien.
Man har altid fokuseret på disse afgrøder, fordi de kan oplagres.
Vi opmuntrer landmændene til at dyrke meget og til at gå sammen.
Vi giver statsstøtte til landmændene.
Vi dyrkede en masse majs, og de fandt på anvendelsesmuligheder.
Nu manipulerer vi maden.
Vi ved, hvordan man får forskellige egenskaber frem. Det udnytter vi-
-til at producere mad, der hverken bliver gammel eller harsk.
Det største fremskridt er majssirup med højt indhold af fruktose.
Mit gæt er, at hvis man står ved en hylde i supermarkedet-
-så indeholder 90 procent af varerne majs eller sojabønner.. eller begge.
MAJSPRODUKTER
Majs er en god råvare. Den indeholder megen stivelse.
Man kan nedbryde den og få majssirup med højt indhold af fruktose-
-maltodextrin, diglycerider, xantangummi og askorbinsyre.
Alle disse ingredienser produceres af majs.
Og det kan gives til dyr.
Majs er hovedingrediensen i foder til kyllinger, grise og køer.
Vi fodrer fisk med majs. Vi lærer dem at æde majs.
Den billige majs gør, at vi kan sænke prisen på kød.
Gennemsnitsamerikaneren spiser 90 kilo kød om året.
Det ville ikke være muligt uden dette billige foder.
Da majs sælges til under produktionsprisen-
-kan kødproducenterne købe det til en brøkdel af prisen.
Alle dyr æder foder fra gårde i Midtvesten.
Der findes et net af veje og jernbaner over hele landet-
-der fragter majs fra majsmarkerne til kødproducenterne.
Køer er ikke skabt til at æde majs. De er skabt til at æde græs.
Vi giver dem majs, fordi det er så billigt, og fordi de opfedes hurtigt.
ALLEN TRENKLE EKSPERT I HUMAN ERNÆRING
Hvor stikker du hånden hen?
Jeg er inde i vommen, den første af koens fire maver.
Det... Det er ikke... Det er ret svært at se.
Man kan se væsken her.
-Gør det ondt på koen? -Nej.
Der findes millioner af mikroorganismer i vommen.
Køer har altid ædt græs.
Forskning viser, at majsfoderet giver E. coli-bakterier-
-der er resistente mod syre. Det er en farlig variant.
Man fodrer køerne med majs, og så udvikles E. coli.
Den muterer-
-og varianten E. coli 0157:H7 dukker op på verdensscenen.
Det sker på grund af foderet og den intensive kvægopdræt.
Dyrene står i deres eget møg dagen lang.
Hvis en ko er smittet, så smittes alle de andre køer.
Når de skal slagtes, er de smurt ind i møg.
Når man slagter 400 dyr i timen-
-hvordan sørger for man så for, at møget holdes adskilt fra kødet?
Sådan ender møget i kødet.
Før fandtes det ikke, og nu findes det i vores fødevarer.
UTILSIGTEDE KONSEKVENSER
Fast food-mareridtet forværres.
En toårig døde af inficeret kød fra en Jack in the Box-burger.
Nu tilbagekaldes 140 tons hakket kød.
225.000 kilo hakket kød...
Hakket kød tilbagekaldes i hele landet.
Nu findes E. coli også i spinat og æblejuice.
Det skyldes det industrielle landbrug.
90 tilfælde af E. coli-forgiftning skyldes spinat.
Det er det 20. udbrud alene i dette årti.
Under Bushs tid var stabschefen for USDA-
-tidligere lobbyist for kødindustrien.
FDAs chef var tidligere næstformand i National Food Processors Association.
Myndighederne styres af de selskaber, som de skal undersøge.
ConAgra, der tilbagekaldte salmonellainficeret jordnøddesmør-
-var bevidste om problemet.
I 1972 foretog FDA 50.000 inspektioner.
I 2006 foretog de 9.164 inspektioner.
Madforgiftning har altid eksisteret. Nu, hvor al den nye teknik findes-
-tror man, maden bliver mere sikker. Men fabrikkerne er blevet større.
Det er perfekte omstændigheder til at sprede bakterier.
Nu har man tilbagekaldt ti millioner kilo frosne burgere.
Kød, der ville række til en burger til alle voksne, tilbagekaldes nu.
I 1970erne var der tusindvis af slagterier i USA.
I dag har vi 13 slagterier-
-der håndterer størstedelen af det oksekød, der sælges i USA.
I dag indeholder en burger kød fra flere tusinde forskellige køer-
-der er hakket og blandet sammen.
Risikoen for, at et af dyrene bærer på farlige bakterier, stiger.
Det er bemærkelsesværdigt, hvor tandløse myndighederne er-
-og sådan vil branchen have det.
Her holder USDA til.
-Hvor lang tid kunne vi få? -Fem minutter.
Måske et kvarter. Vi må komme til tiden. Mødet begynder kl. 16.
Gør jeg sådan her eller samler mine papirer, så er tiden gået.
Tak!
Jeg er republikaner og har altid været konservativ.
Jeg troede ikke, jeg skulle arbejde med det her og ikke med min mor.
-Skal vi herhen? -Ja. Eller skal vi derhen?
Vores forhold har fået en helt ny dimension.
-2421. -Så er vi her.
-Goddag. Diana DeGette. -Pat Buck.
Barb Kowalcyk.
Efter vores første fremstød for at indføre regelsæt, blev folk trætte.
Vi skar ned på FDA-
-og stolede på, at industrien kunne regulere sig selv.
Nu har vi mistet vores system.
Du er en af de få, der kæmper for sikker mad. Det er et vigtigt emne.
Det er en personlig kamp for mig og min familie.
Vores kamp for sikker mad begyndte for seks år siden.
Min toårige søn Kevin blev ramt af E. coli 0157:H7.
Han var en sund og rask og dejlig, lille dreng.
Det her billede blev taget 14 dage før, han blev syg.
12 dage senere var han død.
I juli 2001 tog vi på ferie.
Hvis vi havde vidst, hvad der ville ske, var vi aldrig taget hjem.
Vi spiste tre burgere, før han blev syg.
Kevin fik blodig diarré, så vi tog på skadestuen.
Lægerne sagde, de havde fået prøvesvaret på Kevins afføring.
Han var ramt af en VTEC-infektion.
De meddelte os, at Kevin havde fået nyresvigt.
Kevin kom i dialysebehandling.
Han måtte ikke drikke vand. Vi havde små svampe-
-som vi skulle dyppe i et glas vand og så give til ham.
Og...
Han... bed dem i stykker.
Han tiggede og bad om vand. Det var det eneste, han talte om.
Jeg tillod ikke nogen tage drikkevarer med ind på stuen-
-for han talte ikke om andet end vand.
Jeg ved ikke, om han forstod, hvad der skete.
Det håber jeg... jeg ved det ikke.
At overvære et sundt og raskt barn, der bliver syg og dør på 12 dage...
Det er utroligt, at det kunne ske på grund af noget mad, han havde spist.
Det, der gjorde sagen endnu værre, var, at det tog os to-tre år-
-og advokatbistand for at matche det tilbagekaldte kød.
1. august blev min søn indlagt. Da opdagede fabrikken E. coli-smitten.
De tilbagekaldte først kødet den 27. august. 16 dage efter hans død.
Hvis vi har flere høringer, vil jeg gerne have, du kommer og vidner.
Kæmp videre.
Man kommer aldrig over sit barns død. Man finder et nyt normalleje.
Denne vej?
Vi har tillid til, at staten vil beskytte os-
-men vi har ikke engang den mest grundlæggende beskyttelse.
I 1998 indførte USDA-
-mikrobielle test for salmonella og E. coli 0157:H7.
Tanken var, at hvis en fabrik ikke bestod testen flere gange-
-så skulle den lukkes, fordi de havde problemer med inficering.
Kødselskaberne hev straks USDA i retten.
USDA fik ikke medhold i at lukke fabrikkerne.
Det betyder, at man kan have kød eller kylling-
-der er inficeret med salmonella, men USDA kan intet gøre.
Direkte derefter kom der en lov, der kaldes for Kevins Lov.
Kevins Lov giver USDA ret til-
-at lukke fabrikker, der producerer inficeret kød.
Det virker som sund fornuft.
-Hvordan går det? -Godt.
Men loven er endnu ikke blevet vedtaget.
Jeg tror, at vi har en chance for at få loven vedtaget.
Jeg tror, at mange forbrugere er parate til at betale lidt mere-
-hvis de vidste, at de fik mere sikker mad.
Men jeg ved også, at der findes andre i fødevareproduktionskæden-
-der ikke synes om det, fordi det betyder stigende omkostninger.
Det føles, som om branchen er bedre beskyttet, end min søn var.
Det fik mig til at blive forkæmper for sagen.
Alene i dette år har inficeret mad forårsaget store tab.
Vores nuværende beskyttelse er ikke nok for amerikanske familier.
Det er meget svært for mig at fortælle Kevins historie.
Men for at forhindre at det sker igen-
-så er jeg nødt til at tale om det.
To udbrud af E. coli skete den dag.
Syv smittede i Indiana.
Seks går i grundskolen og en er søskende.
Der er snart gået syv år, siden min søn døde.
Alt, hvad jeg ville have, at selskabet sagde, var:
"Vi er kede af, at vores inficerede produkt tog livet af jeres barn."
"Sådan vil vi forhindre fremtidige tilfælde."
Det var det eneste, vi ønskede, men det kunne de ikke give os.
Fødevarebranchen vil være effektive, men så opstår der problemer.
Dropper man at give køerne majs og giver dem græs i fem dage-
-så slipper de af med 80 procent af E. coli-bakterierne.
Men branchen går ikke ind og finder ud af, hvad der er galt i systemet.
De finder på avancerede løsninger til at kunne bevare systemet.
-Lavt niveau. -Modtaget.
Herfra styrer vi alle vores fabrikker. Hvor er Chicago?
Her er Chicago, Georgia, Utah, Kansas, Nebraska, Texas, L.A, Ohio.
Vi kan styre olieniveauerne i gearkasserne og farten.
Hvad fødevaresikkerhed angår, ligger vi foran alle andre.
Vi tror på, at vi kan reducere forekomsten af E. coli 0157:H7.
Jeg er begyndt at arbejde med ammoniak og ammoniumhydroxid.
Ammoniak dræber bakterier, så det anvender vi i vores produktion.
Jeg er oprindelig uddannet mekaniker. Vi tegner vores egne maskiner.
Det her er det færdige produkt.
Det færdige produkt: Kødfyld til burgere, der er renset med ammoniak.
-Findes jeres kød i alle burgere? -Ja, i 70 procent af dem.
Inden for fem år findes det i 100 procent.
Vi har nogle konkurrenter, men dem slår vi.
Det er en blanding af videnskab og teknik.
DOLLARMENUEN
Jeg vil gerne have en dollarmenu, fem cheeseburgere-
-to kyllingesandwich, to små Sprite og en stor Dr. Pepper.
-11,48 dollar. -Tak.
Vi troede, at al mad var sund.
-Værsgo. -Tak.
Nu, hvor jeg ved, at maden er meget usund-
-får jeg dårlig samvittighed over at give den til børnene.
Men vi kan ikke nå at lave mad. Vi kommer først hjem kl. 21-22.
Når man har en dollar og to børn at mætte-
-så prøver man at finde billige varer eller kører til en drive-in-
-og køber to små burgere til dem.
Det her bliver hun mæt af. Ikke en eneste vare fra supermarkedet.
Kig på broccolien. Den er for dyr.
-Hvad vil du have at spise? -Mor!
Hvor mange går der på et halvt kilo?
Det er for dyrt. Man får kun to-tre styk.
Det er for dyrt.
Slik og chips er billigere, og sodavand koster ingenting.
Nogle gange koster en grøntsag lige så meget som to burgere.
Hvorfor koster en burger 99 cent, når et broccolihoved er dyrere?
Vi er gået over til dårlige kalorier, og det er ikke tilfældigt.
De kalorier er billigere, fordi vi giver statsstøtte til den mad.
Det er direkte forbundet til den form for landbrugspolitik, vi fører.
Alle disse snacks er produceret af disse basisafgrøder:
Hvede, majs og sojabønner. Fordi de kalorier er så billige-
-så kan man anvende indkomst til at forudsige overvægt.
Før måtte vi kæmpe for at få mad nok.
Men nu er problemet, at vi får for mange kalorier.
Branchen lægger ansvaret på det enkelte individ-
-men når man modificerer mad, trykker man på vores evolutionsknapper.
Vi er programmerede til at synes om tre smage:
Salt, fedt og sødt. De forekommer sjældent i naturen.
Nu findes sukker i store mængder, og vi spiser flere 100 kilo om året.
Majssirup og raffinerede kulhydrater giver høje insulinværdier.
På sigt trætter man kroppens system til at omdanne sukker.
Min mand er diabetiker. Jeg frygter, at han mister sit syn.
Nogle gange begynder han at ryste.
Jeg frygter, at han ikke kan køre bil mere. Det er en del af hans job.
-Hvor meget koster din medicin? -50 piller koster 130 dollar.
Han tager to forskellige piller. Begge koster over 100 dollar.
Det er en stor del af vores indkomst. Skal vi betale hans medicin-
-eller købe grøntsager og spise sundt?
Min far har diabetes, og min søster er sandsynligvis også syg.
Er det noget ved vores livsstil, vores legepladser-
-og vores mad, der forårsager denne epidemi?
Det her sker overalt.
Hvor mange har en i familien med diabetes?
To personer? Tre? Hold hånden oppe.
Før havde kun voksne type 2-diabetes-
-men nu er det en epidemi blandt børn.
En ud af tre amerikanere født efter år 2000 vil få diabetes.
Blandt minoriteter er tallet en ud af to.
I GRÆSSET
I det moderne landbrug skal alt være hurtigt, stort og billigt.
Ingen tænker på E. coli, diabetes eller økosystemets balance.
Vi uddelegerer beslutninger om landbruget til de store selskaber.
Vi uddelegerer beslutningerne til bestyrelsesmedlemmer i store byer-
-hvor folk tager beslutninger, men ikke lever med konsekvenserne.
Alt bygger på græs. De æder ikke majs, døde kør eller hønsemøg-
-som herhenne i dalen. Heller ikke døde høns.
De æder græs, kløver og urter. De er planteædere.
Hvis de skulle æde majs, så skulle den transporteres hertil.
Bagefter må man af med al møget, der kommer ud af den anden ende.
Her... Der er det hele.
Køen gøder og holder græsset nede. Vi behøver ikke at gøde jorden.
Vi behøver ikke at høste. Det gør de selv. Det er rene penge.
Fødevareindustrien blev så højlydt, ildelugtende og ubehagelig-
-at folk ikke måtte komme der, for så ville de se den grusomme sandhed.
Da det skete, mistede branchen al integritet og ansvarlighed.
Hvis vi kunne sætte glasvægge på alle de enorme fabrikker-
-så ville vi få et nyt system.
Vi er blevet så adskilt fra og så uvidende-
-om noget, der ligger os så nær, som den mad vi spiser.
Hvilken forskel det er at være ude i den friske luft og natur.
Men USDA mener, det er uhygiejnisk, fordi vi er ude under åben himmel.
De har prøvet at lukke vores virksomhed på grund af det.
Tænk engang.
Vi lod et mikrobiologisk laboratorium lave en dyrkning.
Vores fjerkræ havde 133 bakteriebærende partikler-
-og de fra butikken havde 3.600 i gennemsnit.
Og de havde endda været i klorinbade. Det har vores ikke.
Mange spørger, om man virkelig kan brødføde verden på den måde.
Det er et besnærende argument.
Fordi... Vi er lige så effektive.
Især, når man medregner, hvor ineffektivt industrisystemet er.
Folk på markedet har sagt: "Hvad? Tre dollar for 12 æg?"
Mens de drikker sodavand til 85 cent dåsen.
Hej, gris.
Det er lykkedes os at ramme plet på den forkerte måltavle.
Hvad kvægopdræt angår, har vi lært-
-at plante, gøde og høste majs-
-ved hjælp af GPS-teknik.
Men ingen spørger: "Bør vi fodre køer med majs?"
Vi har fået en kultur med ren teknik.
Alle går op i, hvordan tingene skal gøres.
Men ingen går et skridt tilbage og spørger: "Men hvorfor?"
En kultur, der ser en gris som en bunke protoplasma-
-der kan manipuleres, med alle midler-
-har sandsynligvis samme syn på andre mennesker og andre kulturer.
De føler foragt og ringeagt for dem og vil kontrollere dem.
SMITHFIELDS SVINEKØDSFABRIK NORTH CAROLINA
VERDENS STØRSTE SLAGTERI
Byen, hvor fabrikken ligger, hedder Tar Heel-
-og den ligger i et fattigt område.
Smithfield er blevet ekspert i at finde arbejdere, de kan udnytte.
Den lokale arbejdskraft... De fattige hvide og de fattige sorte.
De fik hurtigt opbrugt den arbejdskraft. Nu kører de dem i bus-
-fra Bennettsville i South Carolina til Clinton i North Carolina.
Tegner man en cirkel med 160 km i diameter. Derfra kommer arbejderne.
Optaget med skjult kamera.
De ser på arbejderne på samme måde som på grisene.
Grisene behøver ikke at have det rart, for de skal alligevel dø.
De har det samme syn på arbejderne. Alt får en ende.
Slagterigulvet.
Her slagtes 32.000 grise om dagen.
Man håndterer 2.000 grise i timen og håndterer så mange indvolde-
-at man får infektioner, og neglene falder af.
Man er smurt ind i blod, afføring og urin. Det er let at komme til skade.
Man gør den samme bevægelse igen og igen.
Man behandles som en maskine.
Folk har ikke råd til at stoppe, og det ved Smithfield.
For 100 år siden-
-havde kødindustrien en enorm magt.
Immigranter fra Østeuropa blev udnyttet. Der manglede regler.
Der skete frygtelige arbejdsskader og tilmed også dødsfald.
Det blev bedre. Det tog tid, men det blev bedre.
Teddy Roosevelt tog sagen i egen hånd.
Fagforeningerne fik organiseret arbejderne på slagterierne.
Det blev et af de bedste industrijob i USA.
I 1950erne var det som at arbejde på en bilfabrik.
Man fik en god løn, gode fordele og pension.
Så blev kødpakkerierne større-
-for at imødekomme fast food-industriens behov.
Nogle kødpakkerierne som IBP lånte fast food-industriens metoder-
-og sænkede lønnen, udmanøvrerede fagforeningen, øgede produktionen-
-og sørgede for, at arbejdet blev monotont.
Nu er det et af USAs farligste job.
Industrien hyrede også illegale indvandrere fra Mexico.
Mange af de illegale indvandrere var majsbønder i Mexico.
Efter NAFTA-aftalen oversvømmede markedet med billig majs fra USA.
Det gjorde 1,5 millioner mexicanske bønder arbejdsløse.
Hvad skete der med alle de mexicanske bønder?
De store kødselskaber begyndte at rekruttere folk i Mexico.
De annoncerede i radio og i aviserne.
IBP begyndte at køre folk i busser fra Mexico til USA.
I mange år lukkede myndighederne øjnene for denne rekruttering-
-men nu, hvor folk er imod indvandring, tager de affære.
Men de gør intet ved de selskaber, der hyrer arbejderne. Kun arbejderne.
EDUARDO PEÑA FAGFORENINGSORGANISATØR
Immigrationsmyndighederne anholder Smithfield-ansatte.
De har en aftale med Smithfield. De anholder 15 arbejdere om dagen-
-men ingen masseanholdelser, så det påvirker ikke produktionen.
Du behøver ikke at give dem nogle oplysninger.
-Vi prøver at føre en samtale. -Hun spurgte mig om noget.
Ingen anholder Smithfields chefer.
Ingen af de, der hyrede arbejderne, bliver anholdt.
Kun arbejdere, der har knoklet for selskabet, bliver anholdt.
Åbn døren!
Det er politiet!
Vi vil have billig mad, men vi forstår ikke, at det har en pris.
Arbejderne har været her i 15 år-
-og har produceret din bacon og din skinke.
Nu behandles de som forbrydere, mens selskabet tjener milliarder.
Smithfield ville ikke stille op til et interview.
SKJULTE OMKOSTNINGER
Er en lav pris det vigtigste? Hvem vil købe den billigste bil?
Staten støtter nogle fødevarer for at skabe en myte om, at maden er billig-
-når den i virkeligheden er dyr. Når man indregner miljøomkostninger-
-de sociale omkostninger og sundhedsomkostningerne...
Industriskabte fødevarer er ikke produceret på en ærlig måde.
Der er intet, der er ærligt ved den mad.
Man kan ikke bruge Smithfield-kasse på en bedre måde.
Jeg har kørt i fem timer. Cirka 480-640 kilometer.
Det er det værd.
Jeg har ikke lyst til, at mit firma skal blive større.
Jeg vil producere verdens bedste mad, der gør folk raske.
Hvis det tiltrækker flere folk, der vil købe vores varer-
-så må Gud hjælpe mig med at opfylde det behov med integriteten i behold.
Sådan er det. Jeg har intet ønske om, at mine varer findes i Walmart.
Så snart man når op i den størrelse, ser man anderledes på kunderne-
-produktet og på firmaet.
Man får et andet syn på alt, hvad der er vigtigt.
MESSE FOR ØKOLOGISKE PRODUKTER
-Her er vores økologiske popcorn. -Vi har verdens bedste sojamælk.
Det første år fyldte økomessen en enkelt gang.
Mange af os sov i udstillingen. Der var ikke råd til et hotelværelse.
Økologisk mad er vokset med 20 procent hvert år.
Vi slipper ikke af med kapitalismen tids nok til-
-at stoppe den globale opvarmning og forgiftningen af vores natur.
Vi må være meget mere påtrængende. Perfektion er det godes fjende.
Hvis vi kun vil købe perfekt mad, så når vi aldrig vores mål.
Som miljøforkæmper så jeg industrien som roden til al forurening-
-og som roden til alt, hvad der ødelægger vores verden.
På college opdagede jeg New Alchemy Institute med frafaldne biologer.
Jeg vil...
Vi prøvede at finde nye fødevare- og affaldshåndteringsalternativer.
Men vi prædikede for ligesindede, og vores økonomiske støtte forsvandt.
Vi nåede ikke ud til de, der virkelig havde brug for at høre budskabet.
Det går ikke, at vi er David mod Goliat. Vi skal være Goliat.
Da vi begyndte, havde vi syv køer.
Vi ville vise, at en virksomhed kan være en del af løsningen for miljøet-
-og at virksomheden samtidig kan være rentabel.
I dag er vores yoghurtmærke det 3. største og blandt de mest rentable.
Stonyfield blev opkøbt af koncernen Groupe Danone.
Gary driver stadig Stonyfield.
Det her lille selskab ejes i dag af Kraft, men det mærker man ikke.
De ejes af Pepsi, og de ejes af Kellogg's.
De ejes af Colgate.
-De begyndte, ligesom vi gjorde. -Har de bevaret deres sjæl?
Det, der gjorde dem succesrige?
Det må vi se.
De store selskaber vokser gennem opkøb.
Coca-Cola, Pepsi, General Mills... Alle opkøber økologiske firmaer.
LILAC RIDGE-GÅRDEN LEVERANDØR TIL STONYFIELD
Når Walmart sælger økologiske produkter, så bliver jeg glad.
Jeg har drømt om at sidde med de store selskaber-
-og tale om økologisk mad og bæredygtighed i miljøet.
-Det her er Amanda. -Rand.
-Og Tony. -Fortæl, hvordan I...
Vi arbejder for Walmart.
Vi har aldrig været i Walmart. Er det ikke utroligt?
-Så kom vi til jer i stedet for. -Vi boykottede jer for længe siden.
Walmart er bange for sit ry.
De er blevet foragtet mere end nogen anden supermarkedskæde.
Det er let at indkøbe økologiske varer, hvis kunderne vil have dem.
Vi ser og reagerer på det. Hvis kunderne vil have økologi-
-så er det let for os at sørge for, at det sker.
Når jeg møder mine gamle miljøvenner-
-bliver mange af dem forfærdede, når de hører, hvilke kredse jeg kommer i.
Men når jeg forklarer, hvad en enkelt ordre fra Walmart betyder-
-hvad angår at skære ned på tonsvis af ukrudtsmidler-
-så kan vi droppe føleriet og begynde at tale om fakta.
Det her er meget vigtigt.
Walmart er her ikke, fordi de er blevet vækket moralsk.
Det handler om penge. Mine radikale venner kan sige, hvad de vil-
-men at sælge økologi til Walmart er godt for verden.
Ved sidste århundredeskifte kunne en bonde mætte seks-otte munde.
Nu er tallet i gennemsnit i USA oppe på 126.
Så produktiv har mennesket aldrig været før.
Forandringerne har været store, men usynlige.
Hvem kender en landmand i dag? Deres liv er revolutioneret.
FRA FRØ TIL SUPERMARKED
For 10.000 år siden begyndte bønder at gemme og genså deres bedste frø.
Så udviklede frøene sig. Majs udviklede sig fra en værdiløs græs-
-til en ekstremt produktiv afgrøde.
At et selskab kan eje en afgrøde er en ny tanke.
I 1980erne afgjorde Højesteret, at man kan tage patent på liv.
Så ville alle tage patent på de afgrøder, vi er afhængige af.
Monsanto er en kemisk virksomhed. De producerede DDT og Agent Orange.
Så udviklede de Roundup.
Og genmodificerede sojabønner, der ikke blev påvirket af Roundup.
Roundup tager kål på alt, undtagen sojabønnen der er modstandsdygtig.
I 1996 indeholdt kun to procent af USAs sojabønner Roundup-genet.
I 2008 indeholdt 90 procent af USAs sojabønner Monsantos gen.
Jeg kan huske, da forbuddet mod at gemme frø kom.
De fleste landmænd vendte sig mod hele konceptet.
I løbet af de 11 år er vi gået fra-
-foragt over, at vi ikke kan gemme vores frø til en accept af dette.
Hvad sker der, hvis en landmand gemmer sine frø?
Der er kun et selskab, der er involveret, og det er Monsanto.
Monsanto er...
De har egne privatdetektiver, og de har et nummer, man kan ringe til.
Hvis nogen anklager en for at have gemt frø, så sender de nogen ud.
Og...
Hvis man gemmer frø, så får man en opringning fra Monsanto.
Monsanto har 75 medarbejdere-
-der efterforsker og retsforfølger landmænd.
Enhver, der gemmer frø, kan sigtes for krænkelse af patentrettigheder.
To mænd kom hjem til mig om aftenen og viste mig et sort kort.
De sagde ikke, de var fra Monsanto.
De sagde, at deres overvågningsfolk havde set mig rense bønner.
Jeg står op kl. 03-
-før efterforskerne er ude på vejen og kan følge efter mig.
Det er tidligere soldater eller betjente. De var store og skræmmende.
Jeg ved ikke, om de overvågede mig, eller om min nabo har sladret.
Da jeg vendte mig om, sagde den ene: "Han er skyldig."
MOE PARR, FRØRENSER
Moes maskine renser frøene, så de kan gemmes og plantes ud næste år.
Det er en genial maskine. Den blev opfundet i 1800-tallet.
Monsanto vil forbyde dem.
-Hvor mange frørensere findes der? -I Indiana er der nok seks.
-Og før? -Da var der tre i hvert county.
Nu findes der knap nok nogen tilbage.
Jeg gik aldrig over til Monsantos sojabønner.
De almindelige bønner gav mig et godt udbytte, så dem holdt jeg fast ved.
Davids mark er forurenet af genmodificerede frø.
Mine naboer har genmodificeret frø.
Når deres frø blæser herhen, så er de mit ansvar.
Landmanden skal bevise, at han ikke har krænket patentrettighederne.
Når man genmodificerer en afgrøde, så ejer man den. Det er noget nyt.
Før udviklede universiteterne frø til offentligheden.
Planteforædlingen blev foretaget på disse offentlige institutioner.
Monsanto er som Microsoft, der ejer immaterialretten til alle computere.
Monsanto vil eje immaterialretten til al mad i USA.
Offentlig planteforædling tilhører fortiden. Offentlige frø findes ikke.
Jeg kan kun plante fire varianter.
Jeg har nogle af de sidste offentlige frø fra Illinois.
Men hvad gør jeg, når jeg ikke kan købe flere frø?
Jeg fik en liste over avlere, som Monsanto har bandlyst.
På listen er landmænd, der kritiserer Monsanto-
-eller landmænd, der nægter at indsende deres papirer.
Det er grunden til, at jeg er med på listen.
-Er jeg også med på listen? -Ja.
Her er to landmænd, som jeg arbejder for.
Jeg kan ikke købe produkter fra Monsanto.
Hvad kan jeg så plante?
Monsanto sagsøger mig for krænkelse af deres patentrettigheder-
-fordi jeg renser landmændenes egne frø.
Jeg har ikke været i retten endnu. Det har kostet mig 25.000 dollar.
Mine gamle venner tør knap nok tale med mig.
Vi har været venner i 50 år, men nu må ingen se os sammen.
Ifølge forliget må han ikke udtale sig om sin sag.
Jeg var ikke skyldig, men det var billigere at betale bøderne.
Det går mig på at have ret, når jeg er tvunget til at sige det modsatte.
Monsanto anklagede os for krænkelse af patentrettigheder og kontraktbrud.
Anklagen var falsk. De finder en stor landmand.
Hvis man kan ruinere ham, så makker de andre ret.
Sagen kostede os 400.000 dollar inden selve retssagen.
En retssag ville koste os en million. Så vi indgik et forlig.
Fru Justitia holdt vægtskålene og i dem lagde man penge.
Den, der havde flest penge, flest eksperter og løj mest-
-det var den, der vandt. Sådan fungerer vores retssystem.
Frygteligt. Hvordan kan man forsvare sig mod et multinationalt selskab?
Jeg talte for nylig med en ung mand. De havde besøgt hans gård.
Hans gård er nystartet. Hans forlovede var der.
Jeg talte med dem og gav dem råd. Desværre var mit bedste råd-
-at de skulle prøve at slippe med skindet i behold.
Man må give dem det, de vil have. Man kan ikke forsvare sig selv.
Monsanto dominerer branchen.
Vil man være landmand, så må man samarbejde med Monsanto.
De ejer sojabønnen. De kontrollerer den fra frø til supermarked.
De tager kontrollen over maden.
Monsanto ville ikke stille op til et interview.
SLØRET
Der er svingdøre mellem Monsanto-
-og de instanser, der har truffet de vigtige beslutninger.
Dommer Clarence Thomas var advokat for Monsanto.
Det blev afgørende i sagen om, hvorvidt de måtte gemme deres frø.
Dommer Thomas afgjorde sagen-
-der tillader selskabet at forhindre landmændene i at gemme deres frø.
Monsanto stod Bush-regeringen nær...
...og Clinton-regeringen.
Det er derfor, fødevarespørgsmål ikke er blevet debatteret.
I 25 år er myndighederne blevet domineret af de store selskaber.
Folk med ekspertviden fra industrien er dygtige til at skrive lovene.
Rådgav Monsanto råd om at mærke genmodificeret mad.
Men hvilke interesser repræsenterer de?
Førte opsyn med FDAs beslutning om ikke at mærke genmodificeret mad.
Det handler om magt, centraliseret magt.
Den magt bruges mod de, der producerer maden, fx landmændene.
Magten bruges mod arbejderne, og mod forbrugerne-
-der ikke må vide, hvad de spiser, eller hvad det gør ved deres krop.
CALIFORNIENS LOVGIVENDE FORSAMLING
Goddag.
SB63 giver forbrugeren ret til mere information.
Loven indebærer, at al mad, der er klonet, skal være mærket.
Klonede dyr er noget helt nyt. Det er utroligt-
-at FDA vil tillade videresalget uden videre forskning-
-og at det kan ske uden nogen form for mærkning.
-Næste vidne. -N. Kramers, California Farm Bureau.
Vi mener, at en mærkning skaber en unødig frygt hos forbrugeren.
Indtil vi kan informere folk om teknologien...
-Så behøver de ingen advarsler. -Så er der afstemning.
Loven blev vedtaget, men guvernør Schwarzenegger nedlagde veto.
Selskaberne kæmper med næb og klør mod mærkning af fødevarer.
Fast food-industrien ville ikke fortælle om kalorier eller transfedt.
Kødindustrien kæmpede imod mærkning af oprindelsesland i årevis.
De vil ikke mærke genmodificeret mad-
-og nu indeholder 70 procent af den forarbejdede mad disse ingredienser.
Det er den vigtigste kamp for forbrugerne:
Retten til at få at vide, hvad maden indeholder.
De vil ikke fortælle, hvad maden indeholder-
-og de har gjort det ulovligt at kritisere deres produkter.
-Hvordan har du ændret dine madvaner? -Vi...
Du må nok tale med en advokat, inden du tager det her med.
Jeg kan få kødindustrien på nakken.
For den udtalelse? Du fraråder ikke andre at spise det.
Jeg får det spørgsmål konstant. Min første reaktion var:
"De kan lige prøve at sagsøge det døde barns mor."
Det er helt vildt, at du ikke kan sige...
Injurieloven er... Den er anderledes.
Fødevareindustrien har en anden beskyttelse end andre industrier.
Mange spørger til kogalskab.
Oprah blev jo sagsøgt af kødindustrien-
-for noget, hun sagde i sit show.
Jeg er færdig med at spise burgere!
Kvægopdrættere i Texas sagsøgte Oprah for at tale nedsættende om kød.
Efter seks år og en million dollar i advokathonorarer vandt Oprah.
-Godmorgen, Oprah! -Er du glad for, at det er forbi?
Ja, det må jeg sige. Jeg kan se lyset for enden af tunnelen.
I Colorado er den slags en alvorlig forbrydelse.
Man kan ryge i fængsel, hvis man kritiserer Colorados hakket kød.
Man prøver at gøre det ulovligt-
-at offentliggøre billeder fra intensiv kvægopdræt.
De har også fået vedtaget de såkaldte cheeseburger-love-
-der gør det svært for dig at sagsøge dem. De har en hær af advokater-
-og de kan sagsøge en bare for at sende et budskab.
Monsanto sagsøger Moe Parr for at tilskynde landmænd til at krænke-
-deres patentrettigheder med sin frørenservirksomhed.
Vi skal høre Maurice Parr i sagen Monsanto mod Maurice Parr.
Vi har begæret aktindsigt i Deres bankdokumenter. Vidste De det?
Det, der skræmte mig mest, var, at de har-
-hver eneste check, som jeg har underskrevet de seneste ti år.
-Ejer De noget jord? -Ja, tre tønder land.
Hvor længe har De haft computer?
Hvilke kunder renser De sojabønner for? Mr Kaufman?
De er ikke kun kunder, men mine venner.
Det er hjerteskærende, at listen er i hænderne på Monsanto.
-Harold Sin? -Kun bønner.
Det er første gang, at et selskab sagsøger en frørenser.
Hvis Monsanto får medhold, må Moe lukke sin virksomhed-
-og der skabes præcedens, der forbyder den type virksomhed.
Har nogen af Deres kunder sagt, at de ikke vil købe Deres service?
Ron Marrow.
Jeg går konkurs af det her. Løbet er kørt for mig.
Jerry Kaufman, Bill Ziering, Robert Duvalt.
Moes penge slap op, og han blev tvunget til at indgå et forlig.
SLAG MOD SYSTEMET
Vores fødevaresystem har kun handlet om effektivitet.
Derfor dyrker vi kun få afgrøder, få varianter og af få selskaber.
Systemet bliver effektivt, men mere og mere risikabelt.
Før eller siden kommer der et kollaps, men man ved ikke hvor.
Det moderne landbrug er afhængig af store mængder olie.
På vores gård bruger vi 151.000 liter diesel om året.
Vi æder en masse olie. Det kræver 280 liter olie at slagte en ungtyr.
Den meget effektive maskine-
-er ikke stærk nok til at klare stigninger i olieprisen.
Fødevarepriserne er 3,9 procent højere end sidste år.
Majs, en basisafgrøde, er på sin højeste pris i 12 år.
Engang kunne vi sælge korn så billigt-
-at landmænd i andre lande, der ikke fik statsstøtte, blev udkonkurreret.
Deres mulighed for at dyrke deres egen mad blev bragt i fare.
Verden løber tør for mad. Vi har ingen reservelagre.
Protester i hele verden. Fødevarekrisen væltede en regering.
Hver eneste måned ser vi historier i nyhederne-
-der afslører, hvordan industrielle fødevarer produceres.
Køer, der er for syge til at gå, bliver mishandlet.
Flere millioner liter koncentreret ajle lækkes i floden.
Der er ingen måde at spore det seneste salmonellaudbrud på.
Hver gang der rapporteres om et tilfælde-
-lærer USA lidt mere om, hvad der sker i køkkenet.
Og hver gang vender de sig væk i afsky og søger alternativer.
Ironisk nok føler forbrugerne sig magtesløse.
De tror, at de skal tage imod det, industrien giver dem.
Men det er faktisk lige omvendt.
Når vi vælger varer, stemmer vi om, hvilken slags mad vi vil have.
I Walmart udelukker mælk fra køer, der har fået væksthormon.
Den beslutning blev truffet på baggrund af kundernes ønske.
Kunderne forandrede verdens største selskab.
Det blev nok det sidste søm i kisten for syntetisk væksthormon.
At spise godt koster mere end at spise dårligt. Nogle har ingen penge.
Vi må ændre politik, så gulerødder bliver billigere end chips.
Folk tænker: "Hvordan skal vi ændre på tingene?"
Men se på tobaksindustrien. Den havde en enorm indflydelse-
-men den blev brudt. Kampen mod tobakken viser-
-hvordan man kan forandre en uansvarlig industri.
Tænk, hvis vi havde en politik, der betød-
-at vi målte fremgang i, hvor mange færre der blev syge hvert år.
Det er da et succesmål, der vil noget.
Vi ville få mad, der var så fuld af næring og renhed-
-at folk, der spiste den, fik det bedre, fik mere energi og var raske.
Det er da værd at stræbe efter.
Jeg kan ikke forandre, at Kevin er død.
Når man fortæller om det...
Jeg kan ikke lide folks medlidende blikke. At de har ondt af mig.
Jeg har rigeligt ondt af mig selv.
Jeg vil have, at folk lytter og gør noget.
Landmændene kommer til at levere det, markedet vil have.
Hvis man have billig mælk, så får man intensiv kvægopdræt.
Folk må begynde at kræve god mad. Så leverer vi det. Det lover jeg.
Vi er opfindsomme. Vi leverer det, I vil have.
Du kan stemme for at forandre systemet tre gange dagligt.
Køb fra virksomheder, der behandler-
-arbejdere, dyr og miljøet med respekt.
Når du handler, så køb fødevarer efter sæsonen.
Køb økologisk mad og læs varedeklarationen.
Vid, hvad du køber.
Et gennemsnitsmåltid fragtes 2.400 km fra gård til supermarked.
Køb lokalt dyrkede fødevarer og køb ind i gårdbutikker.
Plant en have (selv om den bliver lille).
Tilbered et måltid med familien og spis sammen.
Alle har ret til sund mad. Sørg for, at gårdbutikken modtager madkuponer.
Sørg for, at skolen serverer sund kost.
FDA og USDA skal beskytte dig og din familie.
Få Kongressen til at genindføre Kevins Lov.
Hvis du beder bordbøn, så bed om mad, der er sund for os-
-og for vores planet.
Du kan forandre verden med hver eneste bid.
Sulten efter forandringer? Besøg takepart.com/foodinc